ВПЛИВ ЦЕМЕНТНОГО ПИЛУ НА УГРУПОВАННЯ МУРАХ (HYMENOPTERA, FORMICIDAE) - Микитин, Т. В.; Стефурак, В. П. (Вісник Одеського національного університету. Біологія, 2020)
Проблема. Промислові викиди впливають на збіднення фауни комах не тільки за рахунок зменшення їх видового складу, але й за рахунок зменшення чисельності домінантних видів. Тому метою нашого дослідження є дослідити вплив цементного пилу на видове різноманіття мірмекофауни, щільність та типи гнізд мурах. Методика. Дослідження впливу цементного пилу на мірмекокомплекси проводили на території с. Ямниця, Тисменицького району, Івано-Франківської області і його околиць, поблизу цементного заводу ПрАТ «Івано-Франківськцемент». Вивчено луки і широколистяні ліси в межах села Ямниця, які розташовані на різній відстані від джерела цементного пилу (0; 0,5 км; 1 км; 5,5 км) і в 30 км від межі села (контроль). Для кількісного підрахунку видового складу мурашок роду Formica використовували методики К. В. Арнольді. Підрахунок гнізд і взяття проб мурашок проводили за методикою Г. М. Длуського. Мурашники описувалися за стандартною методикою, облік будівельного матеріалу гнізд проводили візуально, матеріал не відбирався. Основні результати. Проведений аналіз розподілу родів та видів мурах на дослідних луках показав пряму кореляційну залежність між числом видів мурашок і відстанню від джерела цементного пилу (r=0,87 при р<0,05). В зоні впливу спостерігається найбільша кількість видів мурах роду Lasius. Гнізда мурашок роду Myrmica трапляються не ближче 1 км від цементного заводу, гнізда мурах роду Formica – тільки в контролі. Зі зменшенням ступеня забруднення частка підземних гнізд збільшується (r=0,90 при р<0,05), частка купольних гнізд зменшується (r=-0,94 при р<0,05). При цьому розміри купола в середньому зменшуються при віддаленні від джерела забруднення. Всі гнізда, зареєстровані в найбільш забрудненій зоні, складаються з суміші цементного пилу і землі висотою до 45 см. 75 % всіх знайдених гнізд були сильно зарослими. Адаптація мурах до викидів цементного заводу виражається в тому, що на техногенних територіях гнізда мають частіше куполоподібну форму, менший діаметр і значно вищі, ніж ті, які розташовані у контрольній зоні. Це пояснюється тим, що ґрунт поблизу цементного заводу покритий шаром вапняного пилу, що сягає 5 см. Lasius niger є стійким до впливу цементного пилу, що можна пояснити особливостями форми мурашиного гнізда цього виду. Висновки. Під дією викидів від ПрАТ «Івано-Франківськцемент» щільність гнізд мурашок роду Formica сильно зменшується і переважають мурахи родів Lasius і Myrmica. Висота земляного горбика L. niger обернено пропорційна відстані до джерела промислових викидів, а частота трапляння підземних гнізд мурашок більшості видів прямо пропорційна ступеню антропогенного впливу. Ключові слова: мурахи; антропогенний вплив; цементний пил; Lasius; Myrmica.