МІКРОБІОТА УРБАЗЕМІВ ЗЕЛЕНИХ НАСАДЖЕНЬ м. КИЄВА ЗА ВНЕСЕННЯ КРЕМНІЄВМІСНИХ СПОЛУК - Елланська, Н. Е.; Юношева, О. П. (Вісник Одеського національного університету. Біологія, 2021)
Проблема. Інтенсивне антропогенне навантаження на урбоекосистеми у великих містах, таких як Київ, призводить до розбалансування ценотичних та трофічних зв`язків, пригнічення розвитку агрономічно корисної мікробіоти та мікрофауни, зниження стійкості насаджень до будь-яких стресових чинників, порушення нормальних процесів ґрунтоутворення. Тому актуальним є пошук нових ефективних, економічно рентабельних та екологічно безпечних методів подолання ґрунтовтоми в багаторічних міських насадженнях. Мета. Вивчення особливостей структурно-функціональної організації мікробних угруповань ґрунту у антропогенно порушених зонах зелених насаджень м. Києва для подолання ґрунтовтоми за використання природних речовин – кремнієвмісного мінералу анальцим. Методи. Дослідження проводили на базі відділу алелопатії Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України. Об’єктами були вибрані шість дослідних ділянок у найбільш забруднених та антропогенно порушених зонах зелених насаджень Оболонського району м. Києва. Двічі за рік відібрано зразки прикореневого ґрунту на глибині 0-20 см до внесення (травень) та за 3,5 місяці після внесення кремнієвмісної суміші (торфосуміш з анальцимом) (вересень). Відбір, підготовку та зберігання зразків ґрунту для дослідження аеробної мікробіоти проводили відповідно з ДСТУ ІSО 10381-6-2001. Чисельність мікроорганізмів основних еколого-трофічних груп, спрямованість мікробіологічних процесів, ідентифікацію мікроміцетів ґрунту визначали за загальноприйнятими у мікробіології методами. Результати. Результати проведеної роботи показали, що за 3,5 місяці після внесення кремнієвмісної суміші відбулися суттєві зміни у структурі мікробіоценозу дослідних ґрунтів. Виявлено збільшення чисельності мікроорганізмів, які беруть участь у трансформації сполук Нітрогену, та зменшення фітотоксичних форм ґрунтових грибів. що вказує на сприятливі умови для синтезу гумусових сполук. Найбільші зміни спостерігались на узбіччі автомагістралі з активними викидами автотранспорту та у парку, де зафіксовано підвищений вміст іонів заліза у воді для поливу. Висновки. Проведені дослідження дозволили оцінити структурно-функціональну організацію мікробних угруповань ґрунтів окремого району міста Києва за різного антропогенного впливу до та після внесення кремнієвмісної суміші.