АБСОРБЦІЯ КАЛЬЦІЮ В ТОНКІЙ КИШЦІ ЩУРІВ ПІСЛЯ ВПЛИВУ РІЗНИХ КСЕНОБІОТИКІВ - Макаренко, О. А.; Майкова, Г. В.; Кириленко, Н. А.; Гладкій, Т. В.; Еберле, Л. В. (Вісник Одеського національного університету. Біологія, 2021)
Актуальність. Внаслідок патології щитовидної та паращитовидної залоз, захворювань органів травлення, системи крові та ін., а також в результаті застосування лікарських засобів, які використовуються для їх лікування може розвиватися стан, що характеризується зниженням кісткової щільності – вторинний остеопороз. Метою дослідження стало визначення абсорбції кальцію в тонкій кишці щурів за впливу різних ксенобіотиків. Матеріали та методи. Дослідження було проведено на білих щурах стадного розведення, які впродовж 60 діб отримували в залежності від групи: 1) цефоперазон (п/о, 180 мг/кг на добу) та амоксиклаву (п/о, 135 мг/кг на добу); 2) мерказоліл (п/о, 25 – 40 мг/кг на добу); 3) L-тироксин (п/о, 10 мг/кг на добу); 4) гідразин сульфат (50 мг/кг 2 рази на тиждень протягом 90 днів). Всмоктування кальцію досліджували в ізольованій петлі тонкої кишки тварин. Стан слизової оболонки тонкої кишки оцінювали за маркерами запалення (активності еластази та кислої фосфатази), показнику ступеня контамінації умовно-патогенної мікробіоти (активності уреази), показнику неспецифічного антимікробного захисту слизових оболонок (активності лізоциму). Тривале застосування антибіотиків сприяло зниженню всмоктування кальцію в тонкій кишці щурів на 25,0 %, мерказолілу – на 29,7 % тироксину – на 11,4 %, гідразин сульфату – на 34,5 %. Підвищення активності еластази та кислої фосфатази в слизовій оболонці тонкої кишки за дії ксенобіотиків, а також збільшення активності уреази та зниження активності лізоциму свідчать про зміни стану тонкого кишечника. Отже, суттєве зниження абсорбції кальцію після тривалого вживання ксенобіотиків може бути пов’язано в першу чергу з пригніченнямантимікробногозахистуслизовоїоболонкитонкоїкишкипіддією антибіотиків, мерказолілу, тироксину та гідразин сульфату. Наслідкомзменшення активності лізоцимує посиленерозмноженняумовно-патогеннихбактерій,наявністьдисбіозу, а після вживання антибіотиківта гідразин сульфату – розвитокзапалення. Ключові слова: цефоперазон; амоксиклав; мерказоліл; L- тироксин; гідразин сульфат; всмоктування кальцію.